<html><head><meta name="color-scheme" content="light dark"></head><body><pre style="word-wrap: break-word; white-space: pre-wrap;">\appendix
\chapter{\LaTeX i installimine}
\begin{intro}
\index{Knuth, Donald E.}Knuth avaldas \TeX i lÃ¤hteteksti ajal, mil
avatud kood ja/vÃµi vaba tarkvara olid veel tundmatud mÃµisted. \TeX iga
kaasasolev litsents lubab lÃ¤htetekstiga teha mida iganes, kuid tÃ¶Ã¶
tulemust vÃµib nimetada \TeX iks ainult siis, kui programm lÃ¤bib testid,
mille \index{Knuth, Donald E.}Knuth samuti avaldas. See on viinud
olukorrani, kus vaba \TeX isÃ¼steem on olemas peaaegu iga
operatsioonisÃ¼steemi jaoks pÃ¤ikese all. KÃ¤esolev peatÃ¼kk annab nÃµu, mida
tuleks installida Linuxis, OS X-s ja Windowsis, et \TeX{} seal tÃ¶Ã¶le
panna.
\end{intro}

\section{Mida installida}

Igasuguses arvutisÃ¼steemis lÃ¤heb \LaTeX i kasutamiseks vaja mitut
programmi, mis peaksid seega olema sÃ¼steemis kÃ¤ttesaadavad.

\begin{enumerate}

\item \TeX i / \LaTeX i programm, mis teisendab \LaTeX i lÃ¤htetekstid
PDF- vÃµi DVI-failideks.

\item Tekstiredaktor \LaTeX i lÃ¤htefailide redigeerimiseks. MÃµned
sÃ¼steemid lubavad kÃ¤ivitada \LaTeX i isegi otse tekstiredaktori seest.

\item PDF-/DVI-failide vaatamisprogramm, millega saab dokumente
ekraanil vaadata ja printida.

\item Programm \PSi i failidega ja dokumenti lisatavate piltidega
Ã¼mberkÃ¤imiseks.

\end{enumerate}

Iga platvormi jaoks on olemas mitu programmi, mis nendele nÃµuetele
vastavad. Siin tutvustame ainult neid, mida meie tunneme, armastame ning
millega meil on kogemusi.

\section{PlatvormiÃ¼lene redaktor}
\label{sec:texmaker}

Kuigi \TeX{} on olemas paljude erinevate arvutiplatvormide jaoks, on
\LaTeX i redaktorid pikka aega olnud vÃ¤ga platvormispetsiifilised.

MÃµne viimase aasta jooksul on mulle vÃ¤ga meeldima hakanud programm
\wi{Texmaker}. Olles vÃ¤ga kasulik tekstiredaktor integreeritud
PDF-vaaturiga ning sÃ¼ntaksi esiletÃµstmisega, on tal lisaks veel see
eelis, et ta tÃ¶Ã¶tab Ã¼htviisi hÃ¤sti nii Windowsi, Maci kui ka
Unixi/Linuxi all. TÃ¤psemat infot saab aadressilt
\url{http://www.xm1math.net/texmaker}. Texmakerist on olemas ka
haruversioon nimega \wi{TeXstudio}
\url{http://texstudio.sourceforge.net}. Seda redaktorit hoitakse samuti
hÃ¤sti korras ja ta on saadaval kÃµigi kolme peamise platvormi jaoks.

MÃµned platvormispetsiifilised redaktorisoovitused leiab altpoolt
operatsioonisÃ¼steemide jaotistest.

\section{\TeX{} ja Mac OS X}

\subsection{\TeX i distributsioon}

Lihtsalt laadi alla \index{mactex@Mac\TeX}Mac\TeX. See on
valmiskompileeritud \LaTeX i distributsioon OS X jaoks. Mac\TeX sisaldab
tÃ¤ielikku \LaTeX i installatsiooni ja hulka lisatÃ¶Ã¶riistu. Mac\TeX i
leiab aadressilt \url{http://www.tug.org/mactex}.

\subsection{OS X \TeX i redaktor}

Kui platvormiÃ¼lene soovitus \wi{Texmaker} (jaotis \ref{sec:texmaker}) ei
rahulda, siis kÃµige populaarsem vaba lÃ¤htekoodiga redaktor \LaTeX i
jaoks paistab olevat \index{TeXShop}TeX\-Shop, mille saab aadressilt
\url{http://www.uoregon.edu/~koch/texshop}. See sisaldub ka
\index{mactex@Mac\TeX}Mac\TeX i distributsioonis.

Hilisemad \index{texlive@\TeX{} Live}\TeX{} Live'i distributsioonid
sisaldavad redaktorit \wi{TeXworks} \url{http://www.tug.org/texworks},
mis on mitmeplatvormiline redaktor ja pÃµhineb TeXShopi mudelil. Kuna
TeXworks kasutab Qt tÃ¶Ã¶riistakomplekti, saab seda kasutada igal
platvormil, mis seda tÃ¶Ã¶riistakomplekti toetab (Mac OS X, Windows,
Linux).

\subsection{Naudi \wi{PDFView}-d}

\LaTeX iga genereeritud PDF-failide vaatamiseks vÃµib kasutada programmi
\wi{PDFView}, mis integreerub tihedalt \LaTeX i tekstiredaktoriga.
PDFView on vaba lÃ¤htekoodiga rakendus ning kÃ¤ttesaadav veebilehelt
\url{http://pdfview.sourceforge.net}. PÃ¤rast installimist tuleks avada
PDFView eelistuste dialoogiaken ja veenduda, et suvand \emph{Laadi
dokumendid automaatselt uuesti} oleks aktiveeritud ja et PDFSynci toetus
oleks seatud sobivalt.

\section{\TeX{} ja Windows}

\subsection{\TeX i hankimine}

KÃµigepealt laadi alla suurepÃ¤rane MiK\TeX i\index{miktex@MiK\TeX}
distributsioon aadressilt \url{http://www.miktex.org}. See sisaldab
kÃµiki vajalikke pÃµhiprogramme ja faile \LaTeX i dokumentide
kompileerimiseks. Arvatavasti kÃµige toredam on see, et dokumendi
kompileerimise ajal laadib MiK\TeX{} puuduvad \LaTeX i paketid jooksvalt
alla ja installib need maagiliselt.

Teise vÃµimalusena vÃµib kasutada \index{texlive@\TeX{} Live}\TeX{} Live'i
distributsiooni \url{http://www.tug.org/texlive}, mis on olemas
Windowsi, Unixi ja Mac OS-i jaoks ning millega saab pÃµhisÃ¼steemi tÃ¶Ã¶le.

\subsection{\LaTeX i redaktor}

Kui platvormiÃ¼lene soovitus \wi{Texmaker} (jaotis \ref{sec:texmaker}) ei
rahulda, siis vÃµib soovitada programmi \wi{TeXnicCenter}, mis loob
Windowsis kena ja efektiivse \LaTeX i kirjutamiskeskkonna, kasutades
mitmeid programmeerimismaailma mÃµisteid. Hankida saab seda aadressilt
\url{http://www.texniccenter.org}. TeXnicCenter tÃ¶Ã¶tab hÃ¤sti koos
\index{miktex@MiK\TeX}MiK\TeX iga.

Viimased \index{texlive@\TeX{} Live}\TeX{} Live'i distributsioonid
sisaldavad redaktorit \wi{TeXworks} \url{http://www.tug.org/texworks},
mis toetab \wi{Unicode}'i ja nÃµuab vÃ¤hemalt Windows XP-d.

\subsection{Dokumendi vaatamine}

KÃµige tÃµenÃ¤olisemalt kasutad DVI vaatamiseks programmi \wi{Yap}, sest
see installitakse koos \index{miktex@MiK\TeX}MiK\TeX iga. PDF-failide
jaoks vÃµib uurida programmi \wi{Sumatra PDF}
\url{http://www.sumatrapdfreader.org}. Nimetan programmi Sumatra PDF
sellepÃ¤rast, et see lubab PDF-dokumendis hÃ¼pata igast positsioonist
vastavale positsioonile lÃ¤htedokumendis.

\subsection{Graafikaga tÃ¶Ã¶tamine}

\LaTeX is kÃµrge kvaliteediga graafikaga tÃ¶Ã¶tamine tÃ¤hendab, et
joonisevorminguks peaks olema \ePSi{} (EPS) vÃµi PDF.
Programm, mis aitab sellega hakkama saada, on \wi{Ghostscript}, mille
vÃµib koos juurdekuuluva liidesprogrammiga \wi{GhostView} alla laadida
aadressilt \url{http://pages.cs.wisc.edu/~ghost}.

Tegutsedes rastergraafikaga (fotod ja skannitud materjal), vÃµib vaadata
Photoshopi avatud lÃ¤htetekstiga alternatiivi \wi{Gimp}, mis on saadaval
aadressilt \url{http://www.gimp.org}.

\section{\TeX{} ja Linux}

Linuxis tÃ¶Ã¶tades on suur tÃµenÃ¤osus, et \LaTeX{} on sÃ¼steemis juba
installitud vÃµi vÃ¤hemalt olemas installimismeediumil, mida
sÃ¼steemi Ã¼lesseadmiseks kasutati. Paketihalduri abil tuleks installida
jÃ¤rgmised paketid:

\begin{itemize}
\item texlive -- \TeX i/\LaTeX i pÃµhiinstallatsioon;
\item emacs (koos AUCTeXiga) -- redaktor, mis integreerub tihedalt
\LaTeX iga lÃ¤bi AUCTeXi lisandpaketi;
\item ghostscript -- \PSi i vaatamisprogramm;
\item xpdf ja acrobat -- PDFi vaatamisprogramm;
\item imagemagick -- vaba programm rasterpiltide konvertimiseks;
\item gimp -- Photoshopiga sarnanev vaba graafikaprogramm;
\item inkscape -- Illustratori / Corel Draw'ga sarnanev
vaba graafikaprogramm.
\end{itemize}

Kui vaja oleks rohkem Windowsiga sarnanevat graafilist
redigeerimiskeskkonda, siis vÃµib vaadata \wi{Texmaker}i poole, vt
jaotist \ref{sec:texmaker}.

Enamikus Linuxi distributsioonides on \TeX i keskkond tÃ¼keldatud suureks
arvuks valikulisteks pakettideks, nii et kui pÃ¤rast esimest
installatsiooni on midagi puudu, siis tuleks kontrollida uuesti.</pre></body></html>